Tv+og+film+1945-1981

=TV og film i perioden 1945 til 1981= toc Her kan du finne en del informasjon om **TV og film** i Norge i perioden **1945-1981**. Jeg vil spesielt ha fokus på [|NRK], som hadde monopol på all kringkasting tidligere og som startet opp med televisjon i Norge. Dernest skal jeg se litt på filmhistorien i denne perioden, men dette vil nok ikke komme på banen med det første. Norsk Rikskringkasting og Televisjonen i Norge. Norsk film. Bruk "Table of content" til høyre for enkel navigasjon på denne siden.
 * Denne informasjonssiden er delt opp i to hovedfelt:**

__//**kake!**//__ <3


 * TIPS:** //Se linker og klikk på bilder på denne wikien.//

Les også om Radio 1945-1981 og Aviser 1945-1981.

Introduksjon
I 1945 ble Norge frigjort fra tyskerne og vi ble et fritt land. Å gjennoppbygge radioen var i fokus de første årene, mens fjernsyn var, [|som navnet tilsier],noe i det fjerne og farget av ordets betydning på denne tiden. Fjernsyn var noe som var spennende og nytt i //andre, fjerne land,// og ikke direkte aktuelt i Norge//.// Hvordan kom da fjernsynet til Norge og ble kjent som televisjon? Hva gikk på TV i begynnelsen og hvordan utviklet dette seg?

Televisjon er ikkje aktuelt
(//Kilde:// "Over til Oslo - NRK som monopol 1945 - 1981" av Hans Fredrik Dahl og Henrik G. Bastiansen)

NRK, Norges Rikskringkasting, hadde monopol på all kringkasting i 1945, og det var radio som helt klart var i fokus. På redaksjonsmøtene ble det ikke snakket om å prøve seg på televisjon, og administrerende direktør på NRK mente fjernsynet ikke ville komme til norge på mange, mange år. I januar 1948 erklærte en av landets fremste radioeksperter, Helmer Dahl, televisjonen for praktisk ugjennomførlig i Norge pga den store økonomiske belastningen.

Televisjonen var heller ikke et ønske fra medarbeiderne i NRK, de var svært skeptiske til dette fenomenet. Fostervold, NRKs kringskastingssjef var også motstander til televisjonen, ikke bare unngikk han å ta opp temaet i styret, han motarbeidet alle tendenser til å bringe saken fram. Det skulle fokuseres på å utbedre radiosendernettet først og fremst.

Demonstrasjoner i Norge
(//Kilde:// "Over til Oslo - NRK som monopol 1945 - 1981" av Hans Fredrik Dahl og Henrik G. Bastiansen og "Norsk kringkastingshistorie" av Kjetil Jarl Halse og Helge Østbye)

Den første [|produktdemonstrasjonen] av levende bilder i Norge ble gjennomført så tidlig som i 1936 på "Liv og lyd"-utstillingen i [|Odd Fellow-gården] i Oslo. Denne demonstrasjonen satte ikke noen spor etter seg i Norge. I 1947 fikk ledelsen og funksjonærene på NRK en demonstrasjon av fjernsyn på [|Marienlyst]. Franske TV-busser kom for å lage en prøvesending med fjernsyn for interesserte i kringkastinga. Etter dette ble temaet for første gang tatt opp i NRKs styre og administrerende dirketør mente televisjon ville bli noe NRK måtte jobbe med om "ikke svært lenge". Det var altså denne demonstrasjonen som ga tanken om fjernsynet fart i NRK og Norge.
 * Til toppen**

Televisjon – noe å prøve seg på?
(Kilde: "Norsk kringkastingshistorie" av Kjetil Jarl Halse og Helge Østbye)

I 1950 kom fjernsynsspørsmålet opp to ganger i [|Stortinget], og sommeren samme år oppnevnte NRK et eget fjernsynsutvalg som skulle ta seg av etableringen av fjernsynet i Norge. Dette var fremskritt! Deres innstilling ble lagt frem 14. september 1951: det skulle settes i gang prøvesendinger i Norge! Disse prøvesendingene ville finne ut om fjernsynet var mulig og økonomisk forsvarlig i Norge. Spørsmålet var nå: når og hvordan få televisjon til Norge.

I 1952 fikk Norge sin første TV-titter. Stasjonsstyrer Axelsen ved Tjøme radio bygde sin egen fjernsynsmottaker og så i en lengre periode på det britiske fjernsynsprogrammet.

I 1952 ble det søkt om et lån på 900 000 kr til flere prøvesendinger, og i januar 1953 fikk NRK 600 000 kr. Det var, etter debatter og tøffe avstemminger, duket for prøvesendinger i Norge!

De første fjernsynssendingene i Norge
(Kilde: "Norsk kringkastingshistorie" av Kjetil Jarl Halse og Helge Østbye)

12. januar 1954 mellom 14.19 og 14.51 ble den første fjernsynssendingen sendt i Norge. Sendingen kunne mottas i store deler i Oslo, men stort sett var det bare radiohandlere som hadde mottakerutstyr. Derfor samlet det seg masse mennesker foran radiohandlene for å se på den første sendingen. De første var stort sett av teknisk karakter. Aller første sending begynte med en klokke, deretter ett prøvebilde. Så kom det lyd, og en konferansier som erklærte prøvesendingene for et faktum. I de kommende prøvesendingene viste de stort sett kun ett prøvebilde for å teste hvor langt TV-signalet rakk i landet vårt. I november 1955 og i mars 1956 ble det sendt program en time hver dag i over en uke. I tillegg var utbygging av sendernettet i gang – hele Norge skulle ha televisjon innen de neste 15 år.

Som kjent har ikke NRK reklame i sendingene sine, dette var et vedtak så tidlig som i 1956. Fjernsynsutvalget ville ikke gjøre NRK avhengig av annonsører, i tillegg var de redd kun de få, riktig store selskapene ville få råd til å annonsere på televisjonen.

I 1957 fattet Stortinget et vedtak om at fjernsynet skulle starte i Norge i 1960, i de tre årene før 1960 skulle det sendes regelmessige prøvesendinger. Vedtaket kom som sagt i 1957, og NRK kom i gang med denne 3-årsperioden med det samme og [|Otto Nes] ble Norges første programmedarbeider. Det kjente tv-fjeset [|Ingrid Espelid] (bildet) tilberedte sin første rett på fjernsynet allerede i 1956. Helt fra starten av var fredager barnas dag, med et variert barneprogram.

[|TV-lisensene] i landet økte kraftig i perioden prøvesendingene holdt på. Første september 1957 var det solgt 81 lisenser. Første september 1960 var det solgt hele 18.876 lisenser i Norge.
 * Til toppen**

Televisjon i Norge!
(Kilde: "Norsk kringkastingshistorie" av Kjetil Jarl Halse og Helge Østbye)

Den offisielle åpningen av fjernsynet i Norge var 20. august 1960. Da var det taler av [|Kong Olav V], statsministeren og kringkastningssjefen og til slutt et åpningsshow som ble sendt både i Norge, Danmark og Sverige. I forhold til andre land i Europa var Norge ganske sent ute med nasjonalt fjernsyn:

Storbritannia 1946 Sovjet 1948 Frankrike 1949 Vest-Tyskland 1952 Aust-Tyskland 1952 Belgia 1953 Danmark 1954 Italia 1954 Tsjekkoslovakia 1954 Sveits 1955 Sverige 1956 Finland 1958 Norge 1960 Island 1966

Men på grunn av dette lærte Norge av andres feil og fjernsynet i Norge fikk på mange måter en ”flying start”. Nå var fokuset på å bygge ut sendernettet.
 * Til toppen**

På fjernsynet
(//Kilde:// "Over til Oslo - NRK som monopol 1945 - 1981" av Hans Fredrik Dahl og Henrik G. Bastiansen og "Norsk kringkastingshistorie" av Kjetil Jarl Halse og Helge Østbye)

Mange programmer som vi kjenner til i dag, eller husker fra tidligere ble lansert helt i begynnelsen av fjernsynets tid, her er noen eksempler: Onsdagsunderholdningen (”Lystspillopper”) Denne posten utviklet seg etter hvert til en filmpost nummer 2. [|Detektimen] på fredag (kjent under samme navn i dag). Premiereepisoden het: ”Sherlock Holmes og Dr. Watson” [|Slagerparaden] kom på lørdag, her slo blant andre bandet [|Monn Keys] igjennom. //Kvitt eller dobbelt, programintro fra 1961// (//youtube//)
 * 1958** Nyhetene fikk navnet [|Dagsrevyen], samme som det er i dag.
 * 1960** Mandagsfilmen (dokumentarer, filmmagasin o.l.)
 * 1961** Underholdningsprogrammet [|Kvitt eller dobbelt] kom på NRK. Norges første store suksessprogram. Første programleder var Gunnar Haarberg. Programmet ble reintrodusert i 2006.media type="youtube" key="mRRgDh5mr-Y&hl=en" height="337" width="400"


 * 1962**[| Pernille og Mr. Nelson] kom på fjernsynet for norske barn ([|se mimreside]).
 * 1963** [|Kanutten og Romeo Klive], med Anne-Cath Vestli og Alf Prøysen.
 * 1969** Kom reparatørene [|Pompel og Pilt] på NRK ([|se mimreside]).
 * 1970** [|Romlingane] dukket opp på BarneTV.
 * 1971**[| Birgit Strøm] satte [|Titten Tei] på fjernsynet for norske barn ([|se mimreside]).
 * 1973** Har du lyst, har du lov! Lørdagsunderholdning, med duetter mellom kjente TV-fjes.
 * 1974** Bjørnen Teodor dukket opp på fjernsynet ([|se mimreside]).
 * 1976** [|Norge Rundt] ble sendt for første gang på Norsk televisjon., programmet holder på ennå.
 * 1979** Dukket [|Jul i Skomakergata] opp for første gang på TV
 * 1981** Var året [|Julius] varmet norske hjerter for første gang

media type="youtube" key="GXh0VkJYc3I&hl=en" height="336" width="399" //Pernille og Mr. Nelson var på NRK siden 1962// (se også Pompel og Pilt) (//youtube//)

Oppslutningen rundt programmene var varierende, i en oversikt over program sendt mellom 20. og 22.00 i 1967 - 1974, (barneprogrammer er ikke tatt med i beregningen) viser det seg at Nyheter og Spillefilmer/serier har høyest antall seere. Annen informasjon og sammensatt underholdning scorer også høyt. Politikk/samfunnsorientering og fjernsynsteater har lavest oppslutning, men ikke mye lavere enn det andre jeg har nevnt. En gammel, norsk spillefilm var den som ble registrert med høyest antall seere i denne undersøkelsen, klassikeren "Bør Børson" fra 1938 med Rolv Wesenlund i hovedrollen. Barneprogrammene har gjennom alle tider gått klokken 18.00, dette er den mest stabile sendetiden i NRK sin historie, undersøkelser har vist at disse programmene har nådd frem til barn og slått ann.
 * Til toppen**

Televisjonen, farlig og kinofientlig?
(//Kilde:// "Norsk kringkastingshistorie" av Kjetil Jarl Halse og Helge Østbye)

Når et nytt medium kom på banen ble mange redd for at det kom til å gå ut over for eksempel lekselesing og sosial samvær. I tillegg var andre medier utsatte, kinoen regnet med en nedgang i besøkende på rundt 20%. Det var grunn til bekymring for kinoen. Radiolyttingen i landet gikk riktig nok noen prosenter ned etter at TV kom på banen, men ikke bemerkelsesverdig. Kinobesøket, derimot, sank kraftig, mer enn 20%. Utfallet var at NRK kun fikk lov til å sende langfilmer på mandager (den minst besøkte kinodagen), og slik ble mandagsfilmen ”født”. For andre medier derimot ble det ingen, eller positive endringer. Avisopplaget økte og utlån fra bibliotek økte kraftig. Sosiale aktiviteter så det heller ikke ut som om folket ville slutte med selv om fjernsynet kom, på en del av fritidsaktivitetene utenfor mediesektoren økte deltagelsen kraftig likt med at fjernsynet ble spredd i landet. I tillegg var det magasiner som ble til eller tjente på at fjernsynet kom, for eksempel ble [|Se & Hør] etablert i 1978, dette bladet baserte seg på TV- stoff, på saker om små eller store TV- stjerner og sendeprogrammet til fjernsynet. Det er ingen tvil om at alle medier måtte, helt siden 1960, forholde seg til fjernsynet og ikke motsatt.

[[image:3_zenith.jpg align="right" caption="Fargefjernsynsapparat fra 1972"]]
(//Kilde:// [|epos.stortinget.no], "Norsk kringkastingshistorie" av Kjetil Jarl Halse og Helge Østbye og "Over til Oslo - NRK som monopol 1945 - 1981" av Hans Fredrik Dahl og Henrik G. Bastiansen)

Fargefjernsynet kom til USA allerede på 1950-tallet, men det tok lang tid før teknologien kom til Europa, og enda lenger tid før den kom til Norge. I Norge var de redd for at fargefjernsynet ville presse familier til å kaste ut fullt brukbare svart-hvitt-apparater for å kjøpe seg fargemottakere, programmer fra utlandet ble derfor konvertert til svart-hvitt før de ble sendt i Norge.

Debattene omkring fargefjernsyn raste i Norge på 60-tallet. Var fargefjernsyn virkelig nødvendig? Eller var det bare et skritt nærmere ett "ekstravagant overflodssamfunn" (sitat "Over til Oslo - NRK som monopol 1945 - 1981" av Hans Fredrik Dahl og Henrik G. Bastiansen) som ikke visste forskjellen på hva som var nødvendig og hva som var for mye, hva som var primærbehov og hva som var sekundærbehov? Var fargefjernsyn nødvendig for at norske fjernsynsprogram skulle kunne eksporteres? Debatten engasjerte mange og det ble formet to fronter: en som kjempet //for// fargefjernsyn, med konkurranseevne og eksporthensyn som viktige argumenter. Og en som kjempet //mot// fargefjernsyn, de mente fargefjernsyn var et luksusprodukt i overflodssamfunnet og at Norge burde satse på sosiale tiltak i stedet for å bruke penger på fargemottakere.

Da spørsmålet ble tatt opp i Stortinget 10. desember 1970 ble dette vedtaket vedtatt (med 94 mot 34 stemmer): //”Norsk rikskringkasting kan setje i gang systematiske prøvsendingar for fargefjernsyn frå årsskiftet 1971/72 med sikte på igangsetjing av regulære sendingar om 3 år"// sitat fra jf. Tidende S. (1971-72), s. 1711. Norge skulle nå få fargefjernsyn, NRK skulle begynne med prøvesendinger i farger 1.januar 1972. De som kjøpte seg fargemottakere måtte betale et tillegg på TV-lisensen. Natt til 1.nyttårsdag 1972 kunne man se [|Rolv Wesenlund] (bildet) som vert for nyttårsprogrammet i sprakende farger!

Selv etter at fargefjernsynet kom var det mange diskusjoner omkring dette temaet. Men hvorfor var det så mange som var i mot fargefjernsyn? Samfunnet på 70-tallet var skremt av det økte kjøpepresset, den raske tekniske utviklingen som virket ute av kontroll og overforbruket som rammet u-landene stygt. Som kjente er 70-tallet hippienes tiår, det preger denne debatten. Allikevel ble fargetelevisjon etterhvert den normale form i Norge, flere og flere programmer kom i farger, fra og med 15.juni 1973 kom for eksempel Dagsrevyen i farger. Salget av farge-TV-apparater økte veldig, fra 7000 i 1970 til 115.000 apparater i 1975.
 * Til toppen**

Monopolet i vinden
(Kilde: "Over til Oslo - NRK som monopol 1945 - 1981" av Hans Fredrik Dahl og Henrik G. Bastiansen og "Norsk kringkastingshistorie" av Kjetil Jarl Halse og Helde Østbye)

I begynnelsen av 1970-tallet ble NRKs monopol og reklameforbud (som ikke var nedfelt i noen lover eller retningslinjer, men fungerte som en intern politikk i NRK) tatt opp i Stortinget pga den såkalte Farveråd-saken. Farverådet var en gruppe som startet egne tv-sendinger i 1965 i bydeler Bøler i Oslo, dette gikk på tvers av NRKs to store grunnpilarer: eneretten og reklameforbudet. Stortingets beslutning i denne saken utvidet NRKs enerett til å gjelde kabeloverføringer og Stortinget motsatte seg reklame i sin uttalelse. Beslutningen var enstemmig vedtatt på Stortinget, det viser hvor sterk enighet det var om kringkastingssaken på 70-tallet.

I 1979 la regjeringen frem et forslag om ny kringkastingslov. Den innebar bl.a. å beholde eneretten (med unntak hvis regjeringa ga spesiell løyve til andre for å drive fjernsyn) og forby reklame i NRK med loven. Denne loven gjorde at reklameforbudet ble nedfelt i de norske lover, for første gang. Monopolet sto fortsatt gjennom denne vedtatte loven. Men det blåste hardt omkring NRK sin enerett om dagen, og NRK opplevde ofte å bli kritisert, ofte bare for enkeltprogrammer riktig nok.

I 1981 ble NRKs kringkastingsmonopol oppløst etter flere runder i Stortinget, flere og flere partier ønsket å oppløse monopolet. Argumenter var bl.a ytringsfrihet, demokrati og mangfold. Med oppløsningen ble det lov med nærradioer og lokale fjernsynssendinger og med [|TV2s] fødsel i 1990 ble NRKs seere halvert til 50%, dermed måtte NRK etter hvert se en ny utfordring i øynene: konkurranse!

Les mer om de moderne mediene.

media type="youtube" key="wVHcOg2NwHk&hl=en" height="355" width="425" //Det velkjente prøvebildet fra NRK, 1970-tallet//. //En klassiker både lyd- og bildemessig.//

KORT fortalt om NRK
I 1954 fikk Norge sin første fjernsynssender. I 1957 startet NRK med prøvesendinger. Og i 1960 erklærte kong Olav det norske fjernsynet for åpnet. I 1972 begynte NRK med fargeprøvesendinger og i 1975 var fargebildet normal standard i Norge. I 1980 ble NRK sitt monopol oppløst, men NRK var enerådende (med unntak av på kabel hvor TVNorge og TV3 kom) frem til TV2 kom på banen i 1990.
 * Til toppen**

Tidslinje – verden og Norge
(//Kilde:// wikipedia.no)
 * 1920 - De første kringkastingssendingene i USA.
 * 1931 - RCAs første prøvesending for fjernsyn, New York.
 * 1933 - NRK blir opprettet og får «radiomonopol».
 * 1936 - BBCs første fjernsynssending, London.
 * 1939 - BBC starter prøvesendinger.
 * 1953 - Oscar-utdelingen blir vist på amerikanske fjernsynsskjermer for første gang.
 * 1954 - Reklamefinansiert fjernsynsproduksjon, ITA, London.
 * **1954 - NRKs første prøvesending for fjernsyn i Oslo.**
 * **1960 - NRKs første offisielle fjernsynssending skjer 20. august, Oslo.**
 * 1962 - Telstar, verdens første kommunikasjonssatellitt. Satellittfjernsyn.
 * 1969 - Direktesendt fjernsynsoverføring fra månelandingen til romskipet Apollo 11.
 * **1972 - NRKs første sending med fargefjernsyn.**
 * **1975 - NRK starter regulære fargesendinger.**
 * 1981 - MTV starter musikksendinger i USA.
 * **1981 - NRK sitt monopol oppløses**
 * 1983 - NRK starter prøvesendinger med Tekst-tv.
 * 1985 - Det ble lov å ha privat satelittmottaker i Norge
 * 1987 - Nytt regionalt radio- og fjernsynssenter for NRK i Trondheim.
 * 1988 - NRK blir omgjort til stiftelse.
 * 1990 - TVNorge og TV3 sender kommersielt fjernsyn over kabel.
 * **1990 - TV 2 får konsesjon til å etablere og drive riksdekkende, reklamefinansiert allmennfjernsyn.**
 * 1992 - TV 2 starter sendinger i Bergen.
 * 1999 - Plasmaskjermen så lyset i butikkene
 * 2007 - Digitalt bakkenett introduseres i Norge
 * 2008/2009 - Det analoge bakkenettet blir nedlag

**__Kilder brukt i denne wikien:__**
"Over til Oslo - NRK som monopol 1945 - 1981" av Hans Fredrik Dahl og Henrik G. Bastiansen og "Norsk kringkastingshistorie" av Kjetil Jarl Halse og Helde Østbye, [|www.wikipedia.no], [|www.nrk.no], [|epos.stortinget.no] Det er også linket til diverse nettsteder, som [|TV2], [|SeHer] (Se & Hør), [|BarneTV mimreside] og lignende. [|Youtube] er brukt til å hente frem videoeksempler.


 * Til toppen**

Norsk film
Vil ikke bli skrevet om med det første.

 **Til toppen** **Til 1945-1981 Til Hovedsiden**