Radio+1945-1981

Hei! Her skal jeg skrive litt om historien til radio i Norge i perioden 1945-1981. Det var mange forandringer etter krigen på mange fronter, men jeg skal ta for meg lyd - radio. Jeg vil selvfølgelig oppdatere med jevne mellomrom, så følg med hva som skjer (:

//Thea//


 * Innledning**

Under 2. Verdenskrig var Nazistene de som styrte alt - all media - inkludert radio. De tok over radio NRK som kun fikk lov til å sende såkalt ufarlig program. Men, folk fikk fortsatt sendt ut propaganda på andre frekvenser. Dette likte Nazistene dårlig, så de beslaga ca. 500.000 radioapparater.

Etter krigen ble radio i hovedfokus og vokste fort. NRK`s kringkastningshus var ferdig i 1945, antall ansatte og sendetid steg betraktelig. Over en halv million av befolkningen skaffet seg lisens, det var en stor økning i forhold til antallet lisenser før radioapparatene ble inndratt. Få år etter overtok Kaare Fostervoll kringkastnigssjef stillingen. Radio ble en stor greie i Norge og var ofte samtaleemnet blant folk flest. det var variert og spennende med så mange ulike program. Blant annet nyheter, undervisning, barnetimen, musikk og underholdning. 1950- tallet ble noen unike år for norsk radio, for aldri hadde en eneste radio kanal vært så dekkende med hele Norges befolkning som publikum. Foruten NRK, var det kun radiostasjonene utenlands som BBC og Radio Luxembourg som var mulige alternativer. Lisensantallet vokste stadig og i 1960 var antallet steget til over en million. Derfor er det ikke rart at perioden mellom 1945-1960 blir kalt radioens gullalder.
 * Norge går for gull**

NRK vokste stadig og radioen ble Norges største massemedium. Riksprogramråd ble omdannet til Kringkastningsrådet, som også fikk nytt mandat. Alt dette resulterte i riksprogrammet. Fra en sender fra ett sted skulle alle landets lyttere nås, via riksnettets telefonledninger og radiolinkforbindelser - med nøyaktig det samme programmet. NRK fant ut at programmet måtte passe alle og gjorde derfor en del endringer for å gjøre det mer allsidig. Sendetimene ble fordelt slik som dette: samtaleprogram || 434 || 10,0 || (Kilde: //Statistisk årbok fra Norge 1960, Statistisk sentralbyrå, Oslo 1960//).
 * Riksprogrammet**
 * **Programtype** || **Antall sendetimer** || **Prosent** ||
 * Musikk og sang || 1895 || 43,7 ||
 * Dagsnytt, aktuelt, meldinger og reportasje || 960 || 22,1 ||
 * Foredrag, undervisning og
 * Underholdningsprogrammer || 229 || 5,3 ||
 * Barne- og ungdomsprogrammer || 224 || 5,1 ||
 * Gudstjenester og andakter || 190 || 4,4 ||
 * Sport og idrett || 113 || 2,5 ||
 * Skolekringkasting || 96 || 2,2 ||
 * Dramatiske fremførelser || 81 || 1,9 ||
 * Opplesing || 77 || 1,8 ||
 * Diverse programmer || 41 || 1,0 ||

Som du ser var det mye fokus på musikk i NRK radio, nesten halvparten av sendetiden gikk med til nettopp dette. NRK opprettet sitt eget orkester, nemlig Kringkastnigsorkesteret. Dette var med på å gjøre NRK til landets fremste musikkformidler. Og i tillegg til å bruke sitt eget orkester på radio, ble det sendt opera også. De hadde også flere avtaler med symfoniorkestre om radiooverføringer. NRK hadde også et grammofonarkiv med 55 000 plater som de fylte inn i programmene hvor det passet seg og passet utmerket til pausemusikk. Blant de mest populære musikk programmene finner vi //Ønskekonserten// og //Meloditimen//. Sistnevnte gikk hver fredag kl. 20.00 i hele 18 år! Det sies at gatene var tomme denne tiden på døgnet fredag kveld, da samlet familier over hele landet seg og lyttet til NRK radio - //Meloditimen.//
 * Musikk og sang**

Dette bladet var utgitt av NRK og inneholdt en programoversikt over NRK radio, og kom ut hver uke. I starten ble det kun lagd et opplag på 30 000 og bladet innholdt så få som åtte sider. Dette ble endret etterhvert siden det var stor etterspørsel. Allerede i 1954 ble det lagd 250 000 opplag. Programbladet hadde et opplag som var over 100 000 eksemplarer større en landets største avis, Aftenposten. Dette sier litt hvor populært radio var.
 * Programbladet**

Denne mannen ga lytterne aktuelle og virkelige radioreportasjer om mennesker og hva de gjorde. Han bidro sterkt til lytternes stigende krav med sine spesialreportasjer. Han klarte noe som var vanskelig for radio som kun hadde lyd som virkemiddel. Kirkvaag formidlet opplevelser, følelser og meninger. Og han var god til å engasjere publikum. Han lagde reportasjer fra ulike steder i Norge. Radioreporteren fulgte en beltebil over Sognefjellet på iskaldt vinterføre. Han lagde også reportasje fra dykking, snøhuler, kanopadlng og friballong over Fornebu flyplass. Til og med utenlands, den første prøveturen med verdens første jetdrevnde passasjerfly, britiske Comet i 1952. Han var også til stede under Flyuken i Oslo hvor de første Vampire flyene ankom. Rolf Kirkvaag ble en populær reporter i NRK.
 * Rolf Kirkvaag**



Da Erik Bye begynte i NRK radio, ble det viktig å forstå at lydbildet var radioens fremste attraksjoner. Dette betydde at lydbruken kunne skape bilder i lytternes sinn. Det var en viktig grunn til at slike type programmer ble så populære. Bye tok med seg denne forestillingen inn i NRK og ha begynte å arbeide med visuelt gjennomtenkte radioprogrammer. Blant annet reportasjer, intervjuer, sketsjer, viser og kåserier. For og ikke glemme innsalgene med Otto Nielsen, Kjell Aukrust og flere, som hadde innslag med spøk og moro i //Søndagsposten//. Her barberte de bl. a underholdningssjefen Leif Rustad på direkten, etter at han hadde fått beskjed om å la det gro en uke i forveien. Det ble også mer vanlig med publikum i studio. De sang, klappet og lo, noe som smittet over på radiolytterne. Radiodramatikk hadde et visuelt potensiale og NRK hadde sin egen avdeling med teaterfremføringer - Radioteateret. Her bleulike teatre og stykker fremført på radio til lytterenes store begeistring. Radiohørespill kom mer på banen, hvor det ble sendt påskekrim og andre krimserier. Med flinke skuespillere og skumle lydeffekter skapte dette stor spenning. //Paul Temple og Gregory-saken// gjorde at mange lyttere satt klistret til radioen. Andre krimserier: //God aften, mitt navn er Cox, Oppfordring til mord, Det hender ingenting, Piken med linhåret, Fredløs blant de døde, kriminalstafetten// og //ikke minst Dickie Dick Dickens.// Disse krimseriene er fra 1955 til 1976. Slike type radio skapte oppsikt og fremkalte bilder hos lytterne, en stor suksess for norsk radio.
 * Radioen skaper bilder**

//Barnetimen for de minste// er kjent for mange. Helt fra 1947 har programmet blitt sendt av NRK. Her bidro de kjente forfatterene Torbjørn Egner, Anne Chat. Vestly og Alf Prøysen. Her ble det fortalt fortellinger og sunget viser. Programmet sammen med //Lørdagsbarnetimen//, som var mer for de eldre barna, ble utrolig populært og fikk stadiog mer og mer sendetid. //Barnetimen// ble sendt hver dag hvor alle hjemmeværende barn på 50-60-70-tallet satt foran radioen og hadde utrolig mange lyttere. Men på 70-tallet sank lyttertallt, dette fordi flere begynte i barnehage og fordi TV tok mer plass.

//Thorbjørn Egner gjorde Barnetimen til en lyttermagnet.//