Aviser+1945-1981


 * Innledning**

Under krigen var jo alle aviser styrt og kontrollert av nazistene siden de hadde okkupert Norge, dermed var det ikke mye ytringsfrihet ute og gikk. Hvis noen publiserte noe som tyskerne ikke likte, stod de i fare for å bli arrestert eller straffet på andre måter. Men etter at krigen var over endret dette seg kraftig, og ytringsfriheten gjenstod. Dette hadde mye å si for aviser og blader, for nå kunne de skrive mer fritt uten å være redd for å bli arrestert, og avisene begynte å blomstre igjen.

Du kan lese mer om aviser under krigen ved å gå inn på aviser under krigen.

Som sagt så ble avisene gjenåpnet etter krigen, for mange av dem var stengt etter ordre fra de tyske okkupantene pga sterke meninger mot nazistene. Allerede 14.mai 1945 var mange av de ordinære avisene igjen ute på salg, og det var faktisk så mye som et opplag på 30.000 for hver avis.

//Her ser du et bilde av en samling med morgenbladet fra 1945//

 Avisoppgjøret gikk ut på at de avisene som hadde lidd under krigen som følge av at de tyske okkupantene stoppet prouksjonen, fikk erstatning. Dette oppgjøret berørte også de avisene som hadde tjent uvanlig mye under krigen pga at mange aviser ble stanset, og dermed ble det færre aviser på markedet. Disse måtte nemlig betale erstatning. En av de avisene som ble dømt til å betale erstatning var [|Morgenposten] i Oslo. Deres inntekter under krigen ble inndratt fordi de hadde hatt [|NS] -innsatt redaktør. Dermed ble de fratatt 170 000 kr. Den avisen som ble fradratt mest var Adresseavisen, de måtte betale 600.000 kr. Alle avisene som fikk indratt inntekter ble til sammen fradratt 1,5 millioner kroner, og alle de avisene som fikk erstatning fikk tilsammen 6, 5 millioner. Og enda så ble faktisk 53 av 76 avissaker henlagt av [|Erstatningsdirektoratet.]
 * Avisoppgjøret**


 * Stor utvikling**

Etter krigen så utviklet avisene seg mye, og det ble mer fritt igjen hva en kunne skrive. Etter hvert som årene har gått har det blitt mer og mer utbredt og også trykke sladder og reklame i avisene. Før var dette et reint nyhetsmedium, men etterhvert som samfunnet endret seg, endret også avisene seg. Hvis du f. eks ser på VG i dag, så minner det deg mer om Se og Hør enn en seriøs avis. Men det er også forskjell fra avis til avis, og sånn som i Nationen er det ikke mye reklame og sladder. Avisene har også blitt preget mer og mer av sport, og mange aviser har til og med egne sportsbilag hver dag, et eksempel er VG. Grunnen til dette er at verden er blitt mer opptatt av sport og sladder enn nyheter. Vi er blitt mettet av dystre nyheter om krig og elendigheter som aldri tar slutt, og dermed liker vi å lese noe annet. De som heller vil lese nyheter kjøper andre aviser. Noe annet som har skjedd med avisene de seneste årene, er at det har blitt mye mer bilder, og mye mindre tekst. Folk vil se bilder, og det er det som selger. Samfunnet er blitt helt kjendisfiksert, dermed selger sladder om kjendiser.


 * VG går over til Tabloid**

VG var først ut av riksdekkende aviser med å gå over til tabloid, og dette gjorde de i 1963. Før dette hadde avisene vært i fullformat og ikke inneholdt så mye underholdningspregede og lett tilgjengelige nyheter. De hadde som alle andre aviser vært mest preget av nyheter av det andre og mer alvorlige slaget. Etter at VG gikk over til tabloid, fulgte noen av de andre sakte men sikkert etter. Dagbladet gikk i over til Tabloid før i 1983. Selv om disse avisene blir regnet som tabloid aviser er de bare en mellomposisjon mellom tabloid innhold og seriøse aviser i forhold til det tabloide innholdet i flere engelske aviser.

Lurer du på hva tabloidavis er? Se [|her]


 * Forskjellen på løssalg og abonnementsaviser**

[|VG] og [|Dagbladet]  er blant to aviser som du ikke kan abonnere på, altså løssalgsaviser. Dette vil se at disse må du kjøpe i butikken hvis du skal lese de, i motsetning til å få dem hjem i postkassen hver morgen. Det motsatte av løssalgsaviser er abonnementsaviser, og dette vil si at du får avisene levert hjem med egne bud eller eventuelt med resten av posten din. Eksempler på aviser som du kan abonnere på er: [|Nationen], [|Aftenposten] , [|Glåmdalen] og andre lokalaviser.

Denne perioden endte med at VG ble landets største avis, da de for første gang solgte mer aviser en aftenposten i 1981.

Se også: Radio 1945-1981 og Tv og film 1945-1981

//Kilder// http://no.wikipedia.org/wiki/Avisoppgjøret http://no.wikipedia.org/wiki/Tabloid http://no.wikipedia.org/wiki/Avis