Lydens+begynnelse

 =**Lydens begynnelse**= På denne siden skal det komme informasjon om lydens fødsel. Historiske momenter i radio historien og musikk historien skal inn hit. Er du ute etter lydklipp og informasjon fra starten av? Da er dette siden for deg. toc 

 Fonograf og grammofon
I 1879 kom fonografen til Norge, og musikeren Peder Larsen Dieseth (1851-1936) fra Østerdalen spilte inn en salme under en demonstrasjon av det talende og syngende apparatet på Christiania Tivoli. Fonografen ble oppfunnet av Thomas Edison i 1877, og er en maskin for opptak og avspilling av lyd. Lyden lagres på en roterende voksrull. På bildet til venstre ser du voksrullene. I 1906 kunne alle få lov til å høre hva denne fonografen kunne gjøre. Du kan høre ved å klikke. /trykk på play knappen/. De eldste lydklippene som eksisterer kommer fra 1888, ni år etter fonografen ble oppfunnet. Frank Lambert var mannen bak disse lydklippene, som ble tatt opp på [|Crystal Palace] i London. Selv om det ble brukt til salmeinnspilling den første gangen i Norge, så ble den brukt mer som vanlig lydinnspilling. Men det tok ikke lang tid før alle ville begynne å spille inn musikken sin på disse fonografene. I 1878 spilte kornettisten Jules Levy inn sangen Yankee Doodle. Hvis vi ser nærmere på tiden etter 1900 så har det skjedd mye

[[image:phonograph1901.jpg width="225" height="281" align="right" caption="Grammofonen"]]
. I 1904 begynte vi nordmenn å spille inn alt mulig rart selv. Adolf Østbye ble den første grammofonartisten i Norge, det gikk i revy, og han har blitt kjent for sin parodi på Terje Vigen. Vil du høre en opplesning fra denne tiden av Østbye?[|Trykk her!] Adolf var blant de mest aktive til å gjøre innspillinger, både med fonografen og grammofonen. Hans eldste opptak som har blitt funnet er fra 1889. Aftenposten skrev om grammonfonen den 13. desember 1904:

//"Grammofonen er som man ved, en herlig Opfindelse. Man kan høre sine Medborgeres Stemmer reproduceret paa en// //fortrinlig Maade.Grammofonkompagniet har i disse Dage gjort en Razzia her i Byen og ladet optage en Række Numere. Blandt andre har Operasanger Rode sunget sine Glansnumre ind i den hemmelighedsfulde Tragt der fører ind til denne Opfindelses Merkværdigheter. Om en 14 Dagers Tid vil alle Grammofoner her i Byen synge "Den store hvide Folk", "Kan det trøste" og andre vakre Sager af Rodes Repertoire."//

Men du lurer kanskje på hva som er forskjellen mellom en grammofon og en fonograf? Jo, en grammofon spiller av lyd på runde, flate plater som er billige å produsere. Dette skiller seg fra fonografen som spiller av lyden på en roterende rull, eller et sylinder. Dessuten så forsterskes lyden av en stift som heter pickup på grammofonen. Og med grammofonen kom vi inn i en ny epoke hvor radioen og musikkinnspillingen begynte å vokse seg større og større.

Musikk
Jazz var en musikkform som virkelig fikk sin utbredelse via grammofonen. Før så var det jo via turneer og konserter at artistene ble kjent, men nå var det på tide å sette seg ned i et grammofonstudio og bare spille inn derifra. Louis Armstrongs "Hot Five" og "Hot Seven" var et rent studioorkester, det vil si at de aldri spilte live. Med dette skjedde det noe stort i Norge, nå kunne vi høre på hvilken låt vi ville, så mange ganger vi ville. Og dette satte en gnist hos mange, og på grunn av dette så ble det mye lettere å prøve å imitere band du likte. Folk ble innspirerte. Og i 1925 når kringkastingen åpnet opp radiolokalene sine, så kom det mange norske, lokale jazz- og danseorkestre som hadde lært seg å spille gjennom grammofonen.

Radio
Nå som musikk verdenen bare vokste og vokste så var det veldig bra at grammofonen var såpass bra som den var. Det var bra for allmenheten, og ikke minst, helt fantastisk for radiosamfunnet. Teorien bak radioen var at det skapes en radiobølge som skapes når et ladd objekt askselerer til en frekvens som ligger innenfor radiofrekvensdelen av det elektromagnetiske spekteret. Når da en radiobølge går gjennom en antenne, så skaper denne en spenning som kan forsterke og omforme bølgene tili en hørbar eller synlig informasjon. Men hvem som oppfant selve radioen er usikkert. Nathan Stubblefield er en navn som er viktig, for det påstås at han oppfant radioen før både Tesla og Marconi. Men det blir også spekulert i om briten David Edward burde få kred for denne oppfinnelsen. Men det som er sikkert er at i 1893 så holdt Nikola Tesla den første offentlige demonstrasjonen av radiokommunikasjon. I 1902 så var det Reginald Dessenden som var den første som fikk elektromagnetiske bølger til å bære menneskestemmer, og julaften 1906 så overførte han fiolinmusikk og poesi til telegrafister på noen skip flere kilometer unna. Edwin Armstrong laget motagere for radiokringksating. Han oppfant også frekvensmodulasjonen, FM, som skulle være en måte å kringkaste uten støy. Men den største pådriveren er kanskje David Sarnoff. Han skrev i 1916:

//"Jeg har i tankene en plan for en utvikling som kan gjøre radioen til en husholdningsgjenstand på samme måte som klaveret eller fonografen. Ideen er å bringe musikk inn i hjemmene pr. trådløs sending"// Men Norge fikk ikke sitt radiogjennombrudd før i 1920. Da hørte vi "Hallo hallo" gjennom radioen vår, og dermed så hadde vi også radio. Fem år senere, altså 1925 så ble det igjen masse lykke og glede når Kringkastingsselskapet AS hadde fått konsesjon. Dette betydde at de fikk lov til å sende radio på Østlandet. Radioen på denne tiden sendte mest musikk, og målgruppen var veldig spesifikk. Målgruppen var nemlig de som hadde radio. Åtte år etter dette så vedtok Stortinget statsdrift av kringkastingen i Norge. Senere det samme året vedtok de også en lov om kringkastingen som konkluderer med dette:

//"Norsk Rikskringkasting skal ha enerett til å opprette og drive stasjoner og anlegg til kringkasting av muntlige meddelelser, musikk, billeder og lignende."// Og denne loven er veldig annerledes enn sånn det foregår i USA, hvor alle kan starte en radiokanal når de vil. Vi skiller oss ut fra USA, altså.

Kringkastingsselskapet bygget sendere følgende steder:
 * Oslo
 * Bergen
 * Tromsø
 * Ålesund

Les mer om massemediensfødsel på Bildets begynnelse og Tekstens begynnelse Lydklippene finner du og [|her]

Kilder [|Old Radio] - En radioentustiast som har jobbet med radio i over 15 år. [|Wikipedia] - En wikifil med mange gode referanser og kilder. [|Radiohistory] - En annen wikifil med god informasjon som blir støttet opp av kildene oppført på siden. Boken [|"Norsk Mediehistorie"], skrevet av Henrik G. Bastiansen og Hans Fredrik Dahl.

Tilbake til Toppen Hovedforside Massemediasfødsels forside