Bildets+begynnelse

=Fotografiets og filmens fødsel=

Starten av fotografiets og filmens historie fra starten av og frem til ca 1918 - slutten av 1. verdenskrig. Her vil man finne et knippe utvalg av fakta som omhandler starten innenfor norsk og internasjonal mediehistorie rundt temaet foto og film. toc

=**Fotografi**= Fotografering er en metode for å gjengi motiv ved hjelp av optiske, kjemiske eller elektroniske hjelpemidler. Det aller første dokumenterte bildet ble tatt av den franske oppfinneren Joseph Nicéphore Niépce i 1826 (se bildet nedenfor til høyre). Han fremstilte bildet ved i sette en lysfølsom tinnplate inne i et [|camera obscura]. Eksponeringstiden sies å være et sted rundt åtte timer.

I 1839 ble det kjent at det var mulig å fremstille fotografier i stort omfang ved bruk av [|daguerreotypi]. Kort tid etterpå ble Norge introdusert til den nye teknologien. Det var nå mulig å gjengi virkeligheten visuelt med stor nøyaktighet. En av de som begynte å eksperimentere tidlig med fotografi her til lands var Hans Thøger Winther. Han regnes som en av de første fotografene i Norge. Han arbeidet videre med å få bildet ned på papir, istedet for metall som daguerreotypi gjør. Det var noe han lyktes med, men folk var mer begeistrert for daguerrotypi. Det var fordi det ga en speilblank detaljrikdom, mens de tidligste papirbildene endte opp som kornete.

Fra begynnelsen på 1840-tallet kom det en jevn strøm av daguerreotypister til Norge, mens det allerede var noen som var etablerte. En av disse O.F Knudsen. Han portretterte Henrik Wergeland, et bilde som senere havnet på [|100-lappen]. Daguerreotypien åpnet for at stadig flere kunne la seg bli avbildet, men allikevel var det de rike som tillot seg det.

En ny bildeteknikk
Rundt 20 år etter at daguerreotypien kom ble en annen teknikk gjeldende: Glassplatenegativer - såkalte [|kollodiumplater]. Tidligere ble resultatet av bildene positive, som gjorde det svært vanskelig å kopiere bildene, for da ble de avbildet negativt. Fra å gå fra en fotografiteknikk der hvert enkelt bilde kom i ett eksemplar, til at det var nå mulig å kopiere bildene fra den nå negative glassplaten. Mange kaller dette et viktig sprang i fotografiets historie, fordi det gikk fra fotografi på metall til fotografi på papir. Dette åpnet for masseproduksjon av bilder, og ga dermed et nytt bruksområde for fotografiene - et innpass i det trykte mediet. Denne prosessen startet rundt midten av det 19. århundret og fortsatte inn i det 20.

Samtidig prøvde stadig flere å livnære seg som fotograf. Fra 1840 til 1865 hadde antall registrerte fotografer mer enn firedoblet seg, og denne utviklingen skjedde ikke bare i Norge, men også i Europa og Amerika.

Frem til 1861 var alle bilder i svart-hvitt. Men nå kom de første forsøkene på fargebilder. Ved å sette fargede filtre foran objektivet, og deretter prosjektere de fremkalte bildene individuelt på en skjerm gjennom de samme filtrene, får man da et komplett fargebilde. Dette ble gjort av James Clerk Maxwell. Men det er Ducos du Hauron som har blitt kreditert for oppdagelsen.

I 1887 ble den første filmrullen utviklet, dette effektiviserte fotograferingen. Tidligere måtte man bytte ut plate etter hvert enkelt bilde, men nå var det mulig å ta mange bilder fortløpende. Rullefilmen var laget av plast og var ekstremt brannfarlig. Nå ble fotografering mer folkelig, hvem som helst ta bilder. George Eastman og Kodak Company lanserte kameraet Kodak nr. 1. Deres motto var: "You press the button and we do the rest". Alt man gjorde var å ta de 100 bildene kameraet var ladet med, sende det inn til Eastmans firma og tilbake fikk man 100 fotografier ferdig fremkalt.

Kilder: [|Starten av fotografi med Niépce] [|Hva er fotografi?] [|Fotografi] [|Foto.no] [|Skjematisk fotohistorie] [|Fotografiets historie etter 1850] [|Fargefotografi]

Norsk Fotohistorie - frå Daguerreotypi til digitalisering av Peter Larsen og Sigrid Lien Norsk Mediehistorie av Henrik G. Bastiansen og Hans Fredrik Dahl

=**Film**= I 1896 kom Morgenbladet med følgende artikkel fra Paris:

//... et fra Amerika kommet Apparat, som med uhørt Hurtighed opruller et meget stort Antal fotografiske Billeder, tagne sukcessivt efter hverandre alene med Sekunders Mellemrum, efter Personer, som bevæger sig, Grupper eller Gjenstande. Herved fremkaldes, ikke alle disse Hundreder af Billeder, men kun et Billede, som udgjør den sammenhængende Kjæde af hele Fotografiserien, og som gjengiver den afbildede Gruppe eller Person med alle de Bevægelser, hvorunder de er tagne. Det bevægelige Fotografi opfattes som Skyggebillede i stærkt forstørret Maalestok på et Lagen.//

Det var nå mulig å spille av mange bilder etter hverandre slik at det ble dannet en film av disse bildene. Det bevegelige fotografiet ble det kalt, men også kjent som cinematografen. Dette har vært en realitet siden 1890-årene.

Den aller første innspillingen som er bevart ble laget i Roundhay, West Yorkshire, England, den 14. oktober, 1888. Filmen ble spilt inn med 12 bilder i sekundet. media type="youtube" key="F1i40rnpOsA&hl=en" height="355" width="425"

Norsk Film
Den første norske filmfremvisningen fant sted i Christiania, 6. April 1896. Den første norske spillefilmen ble laget et sted mellom 1906 og 1908, og at den ble laget av Hugo Hermansen. Svært lite er kjent om filmen, men den ble kalt "Fiskerlivets farer" eller "Et Drama paa Havet" og den varte i ca 5 minutter. Dessverre har filmen gått tapt gjennom årenes løp.

Fram til rundt slutten av 1. verdenskrig så ble det lagd norske filmer i to omganger, fra 1911 til 1913 og fra 1917 til 1919, og i hver omgang kom det åtte filmer. Det neste forsøket på norsk spillefilm etter "Fiskerlivets farer" kom i 1911, "Fattigdommens Forbandelse" av Halfdan Nobel Roede, av mange så regnes denne filmen som den første norske spillefilmen. Alle disse filmene gikk under stumfilmsjangeren. For på den tiden kunne ikke fange både og bilde samtidig.

Et utvalg av norske filmer fra 1900 til 1919
[|Wikipedias liste over norske filmer.]
 * Fiskerlivets Farer (ca. 1906)
 * Fattigdommens Forbandelse (1911)
 * Bondefangeri i Vaterland (1911)
 * Under Forvandlingens Lov (1911)
 * Dæmonen (1911), Alt For Norge (1912)
 * Hemmeligheden (1912)
 * Anny - en gatepikes roman (1912)
 * Overfaldet paa postaapnerens datter eller Kampen om pengebrevet (1913)
 * Unge Hjerter (1917)
 * En vinternat (1917)
 * De foreldreløse (1917)
 * Lodsens datter (1918)
 * Vor tids helter (1918)
 * Revolutionens datter (1918)
 * Æresgjesten (1919)
 * Historien om en gut (1919)

Mer om film og foto fra mellomkrigstiden kan du lese om her - Bilde 1918 - 1939.

kilder: [|Verdens tidligst bevarte innspilling] [|Norsk filmhistorie i korte trekk] wikipedia.org

Norsk Mediehistorie av Henrik G. Bastiansen og Hans Fredrik Dahl