Krigen+i+bilder

 = = =Krigen i fotografens øye = toc

Slik så kamera ut mens krigen herjet


Dette er et eksempel på den typen kamera folk brukte på 30- 40 tallet. Det finnes veldig mange tidligere versjoner av dette kamera, men også noen litt nyere. Alle kameraene av denne typen ser veldig like ute, du kan finne flere [|her].

Bildene kunne ende i resultater som dette: --->

Eller mulig også dette:



Hvis de virkelig var heldig slike:

Ville de følge moten bedre endte de ofte opp med slike bilder som dette:

Disse bildene er forøvrig tatt i Trondheim, av tyske soldater.

Norske krigsfotografer
Det fantes ikke mange norske krigsfotografer, i sa fall var de ikke offisielle, kanskje de bare drev på hobbybasis. En mulighet er at de jobbet for tyskerne, for tro det eller ei, det var faktisk en del som gjorde det. Noe som er banebrytende heftig er at det faktisk var flere nordmenn som jobbet for tyskerne under krigen, enn det var nordmenn som jobbet for Norge. Tenk å svikte sitt eget land på den måten!

I utlandet derimot var det mange som prøvde å hevde seg som fotografer under krigen, [|Robert Capa] er et prakteksemplar innen nettopp det. Han var med å grunnlegge fotobyrået Magnum i Paris sammen med bla. Henri Cartier Bresson i 1947. Magnum ble i ettertid et ledende fotoselskap. [|Her] kan du finne noen av bildene Capa har tatt.

Norske krigsfotografer var altså ikke å oppdrive, men i følge wikipedia.no er dette en liste over:

Noen betydningsfulle pressefotografer fra Norge
Og det er nok det nærmeste vi kommer.


 * Johan Brun
 * Sverre Børretzen
 * Jan Greve
 * Sverre Heiberg
 * Jaques Hvistendal
 * Tom Martinsen
 * Ingvald Møllerstad
 * Jacoc Riis
 * Johannes Stage
 * Knut Skarland
 * Aage Storløkken

De fikk dokumentert krigen, bildene og teksten ble utgitt i aviser så lenge man kunne det, for det var nemlig et strevsomt kapittel under krigen. Se Aviser under krigen. Gjemt i denne lista finner vi navnet Johannes Stage, og det sier deg ingenting? Okå! Det var riktig nok på slutten, men han tok et bilde som skulle bli veldig betydningsfullt og minnes i etterkant:

Bilde er av da Norge overtar Akershus festning fra tyskerne. Milorg- fenrik Terje Rollem står til venstre iført nikkers, han som står rett ovenfor skal visst være Wehrmacht- major Josef Nichterlein, han ved siden av i den herlige posisjonen lyder av etternavnet Hamel, han var majorens adjutant. Dette bilde har blitt et symbol for frigjøringen av Norge etter 2. verdenskrig. Det var mange som hadde dette bilde hengene hjemme på veggen sin.

Til toppen

Enda et bilde å minnes


Dette et bilde av [|Kong Haakon VII] og [|Kronprins Olav] som ble fotografert Molde av Per Bratland mens de søkte ly under den tyske bombingen av Molde den siste helgen i april 1940. Bjørka de står er oppkalt etter denne hendelsen: Kongebjørka.

Hitler starter ny taktikk
Propaganda var noe som var i stor fokus under krigen. Det ble laget en haug meg propagandafilmer. Det finnes mange definisjoner på propaganda, men den mest relevante i denne sammenhengen er den der senderen bevisst og systematisk prøver å endre holdningene og adferden til de som mottakerne. Her er det lett å finne den røde tråden som ender hos Hitler; det var jo nettopp dette han prøvde på! Da de første propagandafilmene kom fikk Hitler virkelig en sjanse til å få fram meningene sine tydelig nok så ALLE la merke til dem. Han fikk virkelig muligheten til å framstille seg selv på den måten han ville bli sett på, målgruppen ble større ved at den appellerte direkte til et stort kinogående publikum.

Den første norske filmrevyen ble lansert i august 1941, som en del av [|Nasjonal Samlings] propagandaapparat. Den ble lansert uten lyd og selvfølgelig i svart hvitt bilder for de som ikke husker at det var slik på den tiden. Den ble etterfulgt av minst elleve nye, senere også med lyd. Eller tolv for de skal ha blitt tretten tilsammen helt til slutt. De varte i alt fra 5- 16 min hver.

Det har lenge vært et dilemma om disse filmene skulle bli visst i Norge nå i etterkant av krigen. Hovedgrunnen for at de ble holdt tilbake var NS- medlemmene som ble visst i filmen, det ble sett på som feil og vise filmene mens disse veteranene fortsatt levde. Men nå er de omsider frigitt. Målet med å vise dem er å bidra til forståelse av norsk okkupasjonshistorie og propagandafilm generelt. Hensikten den gang var å spre propaganda for de nazistiske myndighetene i Norge. De prøvde å bruke typiske norske symboler som virkemidler, som f.eks. Grieg, de trakk til og med fram Norrøn Mytologi i filmene. De satte disse symbolene inn i en [|nazistisk]/ nasjonalistisk sammenheng. NS hadde folkemøter, dette kan vi se eksempler på i filmene, der masse folk er samlet på torg for å hylle nasjonalismen. NS- partiet ble sett på som landsforrædere, dermed fungerte disse filmene dårlig som propaganda rettet mot det norske folk.

Om denne fungerer, så har vi et eksempel [|her.] Den inneholder blant annet bilder av Youngstorget i Oslo fullstappet med folk som hyller nasjonalismen. Hvis ikke skal de være tilgjengelig på filmarkivet.no

Youtube presenterer del en av tysk film i kampen mot Norge. Den er riktig nok på tysk, men man kan skjønne litt av det den handler om. Fra 3:50 og litt utover blir man presentert for et kart, da skjønner man hva som er på ferde. Om interessen ikke skulle befinne seg så altfor langt bort finnes resten av delene til filmen [|her.] Disse delene sammen danner en krigsdokumentarfilm, så den er ikke en ren propaganda film. Filmen er laget for å understreke at de tyske soldater er verdens beste og nærmest uovervinnelige. Den viser hvordan tyskerne ønsket og invadere Norge. Filmet viser hendelse fra tidlig i starten av krigen.

media type="youtube" key="KWgbDSVuBOU&hl=en" height="355" width="425"

Hitler skrev disse ordene om propaganda i sin bok «Mein Kamp» (1926):

// "The function of propaganda is to attract supporters, the function of organization to win members... Propaganda works on the general public from the standpoint of an idea and makes them ripe for the victory of this idea...." // - Adolf Hitler, 1924

Hitler ville ha med så mange folk som mulig i hæren sin, det var hovedgrunnen til hvorfor han lagde disse såkalte propaganda filmene. Filmer var ikke det eneste, han benyttet seg også av stillbilder.

Her er et eksempel:



Tyskerne var så frekke at de hadde lært seg norsk, nå kunne de virkelig gå inn for å styre landet vårt. Denne plakaten er laget for å at vi i Norge skulle få øynene opp for russerne i øst, Tyskland var i krig med Russland, de prøvde og overtale oss til at vi også skulle se på dem som fiender. Klarte de det hadde de kommet et skritt nærmere i å få oss med på deres lag.

Hitler og hæren hans benyttet seg også av annen "nazipynt":

(Dette bilde er hentet fra innspillingen av den norske filmen [|Max Manus], som skal gjenskape et Norge i krig. Det skal visst ha sett omtrent slik ut. Og [|her] har vi den ekte Max Manus.)

”//Deutschland siegt an allen Fronten//”, som på norsk betyr ”//Tyskland seirer på alle fronter//”. Noe særlig mer er det ikke å skrive om den saken, man skjønner en del sjøl når man leser det, hva de mente med det. De ville igjen få fram at de var de beste!

Til toppen

Kilder
http://www.eggan.net/ http://no.wikipedia.org/wiki/Hovedside kongebjørka og litt diverse saker og ting http://www.nfi.no/arkivbibliotek/tekster/propaganda.html http://www.forskning.no/artikler/2007/august/1185960058.9 http://www.holocaustresearchproject.org/holoprelude/nazprop.html http://www.norvetnet.no/dok/artikkel194.asp